Gør som tusindvis af andre bogelskere
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.Du kan altid afmelde dig igen.
I over 40 år var Aage Frandsen den magtfulde grå eminence i SF. Han var SFs sjæl, og styrede tropperne, når der var politisk oprørte vande. Aage Frandsen holdt sig lidt i baggrunden, mens Gert Petersen, Holger K. Nielsen, Villy Søvndal, Anette Vilhelmsen og Pia Olsen Dyhr var SFs ansigt udadtil. Nu fortæller Aage Frandsen SFs dramatiske og spændende historie, og giver for første gang et unikt indblik i arbejdet i maskinrummet i Socialistisk Folkeparti. I hele sit liv afskyede Aage Frandsen kommunismen, og gik efter at give SF den størst mulige demokratiske indflydelse. Han fortæller om kampe, sejre og svære stunder for partiet. En væsentlig del af bogen er helliget SFs tumultariske vej til regeringsmagten under Villy Søvndal, den efterfølgende nedsmeltning og kampen for igen at finde tilbage til det gamle SF.
Browns superbestseller som pocketbog. En Brown-krimi når den er bedst.
Siden vi begyndte at bruge fossile brændstoffer, er menneskets udnyttelse af naturens ressourcer accelereret hastigt. Det har givet os en levestandard uden sidestykke i historien, men den fossile fest kan ikke fortsætte. Hvis vi vil sikre fremtidige generationers mulighed for at leve trygge liv på Jorden, kræver det, at vi standser vores udpining af naturen og omskriver fortællingen om det gode liv. Bjarke Dahl Mogensen og Rune Detlif Baastrup – begge erfarne aktører i den politiske verden – forklarer, hvorfor et opgør med vækst som succeskriterium for vores samfund er nødvendigt. De anviser otte konkrete skridt på vejen mod et bæredygtigt Danmark og understreger Socialdemokratiets ansvar som det parti, der i disse år leder landet fra Statsministeriet. De undersøger, om der skulle findes en anden målestok for et godt og fremtidssikret samfund gemt i historien. Måske endda et samfund, hvor den menneskelige trivsel øges i takt med Jordens.
Dramatisk insiderberetning Kristian Thulesen Dahl har i årtier været en af de mest magtfulde mennesker i Danmark. Men også en af de mest private politikere. Forfatterne tager læseren med helt ind i Kristians hemmelige rum på baggrund af fortrolige samtaler med nøglefigurer. Ind på barndommens drengeværelse og på ferie med familien. Inden for i det lukkede Dansk Folkeparti, hvor undersåtter bankes på plads. Og helt ind ved forhandlingsbordet, når formanden for Dansk Folkeparti lægger arm om magten. Se de hemmelige referater, regnskaber, mails og sms’er fra magtkampe bag facaden.Bogen er en nærgående og kritisk i skildringen af manden bag den friserede facade. Læseren får også et unikt indblik i dansk politik, hvor kongen af Dansk Folkeparti faldt fra magtens tinder.
”Kommunismen – før og nu” tager udgangspunkt i de tanker om et idealsamfund baseret på lighed, fællesskab og retfærdighed, som mennesker har gjort sig gennem tiden.I bogen beskrives virkeliggørelsen af de russiske bolsjevikkers utopi med udgangspunkt i Karl Marx’ ideologi, den realiserede kommunisme, den omfattende terror og de forfærdelige menneskelige og kulturelle omkostninger. Kommunismen behandles fra 1917 og frem til dens sammenbrud i Rusland og Østeuropa. Også kommunismen i Kina, Cuba og Nordkorea omtales.Kommunismen i Danmark behandles særskilt. Kommunismen viste sig at være en blindgyde.Bent Jensen (f. 1938) er dansk historiker og forfatter. Han er professor emeritus ved Syddansk Universitet og har været leder af Center for Koldkrigsforskning. Han er oprindeligt uddannet cand.mag. i historie og russisk og har udgivet en lang række bøger om russisk historie.
Da Kronprins Frederik i 2009 blev medlem af den internationale olympiske komite, IOC, blev han også danmarkshistoriens mest omdiskuterede sportsleder. Mange danskere frygtede, at den danske tronarvings karriere i den økonomisk og politisk magtfulde komite ville ophæve den danske tradition med et apolitisk kongehus. I "Frederik, Kronprins af Danmark - Konge af en anden verden" undersøger Lars Jørgensen, hvordan tronarvingen i praksis har forvaltet sin første otte års medlemsperiode i komiteen - både set i lyset af den følelsesladede danske debat, der har været om hans idrætspolitiske karriere, og den internationale debat, der i samme periode har været om udviklingen i den olympiske sportsverden.
"Uffe mod magten" af Morten Reimar er et intimt og dramatisk portræt af Uffe Elbæk og Alternativet i tiden op til og under folketingsvalget i 2019. Alternativet rystede dansk politik i 2015. Deres nyskabende visioner for en anderledes politisk kultur og et gennemgribende fokus på klima vækkede genklang i både det politiske system og blandt mange vælgere. Men efter partiets imponerende begyndelse, gik luften langsomt ud af ballonen, og de store idealer blev mødt af virkelighedens politiske magtspil. Dårlige sager opstod i en lind strøm for partiet, imens klimadagsordenen langsomt blev kapret af politiske konkurrenter. Til "Uffe mod magten" har reporter, Morten Reimar, været i hælene på Uffe Elbæk imens han styrerede Alternativet igennem valgkampen til folketingsvalget i 2019. Det er et sigende portræt af både Uffe Elbæk som menneske og idealist, men også som øverste leder af et politisk projekt.
"I vores såkaldte tekniske epoke er kampe mod vindmøller de eneste, vi ved, hvordan skal udkæmpes.”Det her oversatte essay af Simone Weil indeholder hendes afvisning af partiånden og partitagen overhovedet i de demokratiske samfund. Med grusom ironi spidder hun de demokratiske samfunds kerneinstitution: "Partierne er en vidunderlig mekanisme, som på det nationale plan sørger for, at ikke en eneste ånd kan henlede sin opmærksomhed på den indsats, der består i at forstå hvad der er godt, retfærdigt og sandt i de offentlige anliggender.” Gennem en sylespids analyse konkluderer hun, at de totalitære strømninger der i hendes samtid løb gennem det nazistiske og det kommunistiske parti, ikke blot er historiske undtagelser, men er definerende for ethvert politisk parti.Simone Weil levede fra 1909 til 1943, og hendes liv og skrifter minder os om, at tænkning er noget alle mennesker kan bedrive, for så vidt de tager udøvelsen af dømmekraften alvorligt. Hun læste filosofi på det franske eliteuniversitet Ecole Normale Superière på samme årgang som Simone de Beauvoir, der var misundelig på hendes store medfølelse. Da krigen brød ud flygtede hun til London, hvor hun døde i en selvbestaltet sultestrejke som 34-årig. I et brev til hendes mor, kaldte Albert Camus Weil for “vor tids eneste store ånd”.
"Kampen om socialdemokratiet" er Karl Hjortnæs' erindringer om livet som socialdemokrat gennem årene. Karl Hjortnæs var medlem af Folketinget i 21 år og besad adskillige ministerposter under Anker Jørgensen i 70'erne og 80'erne. I sin erindringsbog fortæller han sin personlige historie, samtidig med at han giver læseren et fascinerende indblik i hans elskede partis nyere historie, der i høj grad er præget af interne magtkampe og hårdtprøvede formænd."Kampen om socialdemokratiet" viser Socialdemokratiet indefra og fortæller om partiets nyere politiske og personlige kampe.
Forrest Gump skildrer sin livshistorie helt tilbage fra sin barndom, henover sine oplevelser både i hans ungdom og hans voksentilværelse. Det omfatter blandt andet Gumps deltagelse i Vietnamkrigen, hans talent for og succes som sportsudøver og hans forhold til sin smukke barndomskærlighed. Alt sammen set igennem Forrest Gumps god-til-kernen syn på tilværelsen. Følger Forrest Gump fra barnsben og senere hen i voksenalderen - den mindre kendte efterfølger (Gump & Co.) tager fat hvor etteren sluttede og følger blandt andet Gumps liv som enlig far.Winston Groom (f. 1943) er en amerikansk forfatter, mest kendt for sit værk "Forrest Gump" (1994), der blev filmatiseret allerede samme år som bogudgivelsen. Groom har endvidere udgivet en række fagbøger om blandt andet den amerikanske borgerkrig og første verdenskrig. Hans bog "Conversations with the Enemy" var en af finalisterne til at vinde en Pulitzer pris i 1984.
Den amerikanske revolution startede 'revolutionernes tidsalder', og den fortsætter med at sætte dybe spor i det aktuelle politiske landskab - især i USA, men også i Europa og resten af verden. I løbet af Den amerikanske revolution blev en lang række skelsættende tanker født om f.eks. politiske beslutningsprocesser, repræsentation, statens rolle og myndighed og mange flere, som siden har haft en enorm effekt på, hvordan vi grundlæggende set har tænkt, og stadig tænker, det politiske system. Bogen bringer oversættelser af 38 primærtekster i uddrag fra både før, under og efter revolutionen - heriblandt Uafhængighedserklæringen Giv mig frihed eller giv mig døden Øjenvidneberetning fra Boston Teselskabet Føderalist- og anti-føderalistbreve Bill of Rights samt den oprindelige version af Forfatningen i sin fulde længde. Bogen giver desuden en grunding indføring i den idéhistoriske baggrund for revolutionen samt en tidslinje over de vigtigste begivenheder.
Denne bog er beregnet til et syv-ugers introducerende kursus i statistik. Kurset består af forelæsninger og øvelser, hvor opgaverne i bogen regnes. Det forudsættes, at deltagerne har haft et indledende matematikkursus. Bogen beskriver en række simple statistiske modeller og inferens i disse. Hver modelintroduceres gennem et datasæt og en lille baggrundshistorie. De fleste af kapitlerne afsluttes med et afsnit med titlen Testkatalog, hvor de test, der er indført i kapitlet, gengives på tabelform. Bogen blev første gang trykt i 2007 og har gennemgået flere mindre revisioner.
Zoe Leonard skrev i 1992 digtet I want a President, som et udtryk for ønsket om mere diversitet blandt folkevalgte. En drøm om flere politikere, der har oplevet kriser, modstand og som har gjort sig minoritære erfaringer – i modsætning til de fleste repræsentanter i det politiske system.Med udgivelsen af Jeg vil have en statsminister peger Liv Nimand Duvå på samme problemstilling i en aktuel dansk kontekst.
”Vi lever i mærkværdige tider. En tid for Langsomme samtaler.” – Ivan Krastev ”Hvis vi skal forstå verden, og hvis vi skal være med til at forbedre verden, har vi brug for at bringe økonomi, sociologi, filosofi, politik og aktivisme sammen i et fælles sprog. Det er det, Rune Lykkebergs Langsomme samtaler gør.”– Thomas Piketty Gennem 2022 har Rune Lykkeberg talt med 37 internationale tænkere, forskere, forfattere og aktivister om klimakrisen, moralske revolutioner, krig, magt, frihed, håb, blomster, skønhed og vejene til forandring. Vi skal gøre det hele på én gang er en studiekreds med dem, vi helst vil stille spørgsmål til om det, der brænder i verden. Bogen er en form for dannelsesaktivisme, som vil bringe vores indsigt på niveau med vores indignation og forbinde ideer og analyser med bevægelser, der langsomt kan være med til at ændre verden.
Der er 536 grunde til at lytte til denne bog. Det er antallet af kvinder dræbt i Danmark mellem 1992 og 2016. I de senere år er kvindedrab kommet på den internationale dagsorden og har også fået en øget bevågenhed herhjemme. Langt de fleste kvinder bliver dræbt af en mand, oftest i deres eget hjem og stort set altid af en i deres familie eller blandt deres nærmeste. Hverken eksperter, politikere eller meningsdannere er nødvendigvis enige om, hvad vi som samfund kan og skal gøre ved det. Men faktisk findes der forskning, som har identificeret en række faktorer, der øger risikoen for drab på kvinder – og som dermed også åbner for en mulighed for at kunne forudsige og forebygge dem.I EN FORUDSIGELIG FORBRYDELSE kortlægger journalist Line Vaaben og retsmediciner, ph.d., Asser Hedegård Thomsen kvindedrab i Danmark. Med baggrund i data fra Asser Hedegård Thomsens forskning og interviews med knap 40 eksperter fra Danmark og udlandet fører de os igennem, hvad vi i dag ved om drab på kvinder i håb om bedre at kunne kvalificere samtalen og samfundsindsatsen mod kvindedrab.Samtidig genfortælles syv kvinders livshistorie og skæbne. Seks blev dræbt, en overlevede. En stærk og uafrystelig bog.
Fra folkestyre til markedsdemokrati beskriver de dybtgående ændringer i dansk demokrati siden 1973. Det er en spændende bog, som behandler udviklingen i medier, partier, folketing, regering, centraladministration, kommuner, domstole og kirke. Det kræver både dyb indsigt og solidt overblik at komme så vidt omkring. Det har Tim Knudsen. Tim Knudsen er professor i offentlig forvaltning ved Københavns Universitet. Hans hovedinteresser er skandinavisk statsbygning og offentlig forvaltning. Tim Knudsen underviser i forholdet mellem politiker og embedsmænd, regeringsarbejde og dansk forvaltningshistorie. Han er fast skribent i Kristeligt Dagblad og skriver også i bl.a. Information, hvor han netop i disse uger kommenterer valgkampen.
Vores samfund knager voldsomt i fugerne. Vi er ved at løbe træt i industrisamfundets evige effektivitetspres, samtidig med at udsigterne til en fremtid med robotter og digitalisering vækker stadig større bekymring eller begejstring, alt efter hvilke briller man har på. Vi står ved en skillevej. Den vestlige verden er ved at forlade industrisamfundet, men hvad skal afløse det? Hvad skal vi leve af i fremtiden? Hvad vil fremtiden kræve af os og vores børn? Hvordan skal vi indrette samfundet, så det passer til fremtidens værdiskabelse? Hvordan skaber vi en fornyet sammenhængskraft? LOTTOSAMFUNDET giver nogle af de manglende svar – eller mere præcist nogle nye svar på udfordringerne, som får et helt andet perspektiv, når man ser dem gennem det nye paradigmes briller. Keld Holms bog er en fortælling om den ny samfundsindretning, som allerede er på vej drevet af et fundamentalt skift i værdiskabelsen. Det er en verden, der indebærer større tilfældighed og kræver mere risikovillighed. Til gengæld er det også et samfund, der både forløser den enkeltes potentiale og passion, samtidig med at det skaber mere værdi for os alle.
Hjemløse udgiver deres historier– mødet med litteraturen blev afgørende Hvordan føles det at være hjemløs? Hvordan ser der ud i udkanten af samfundet?Og kan hjemløshed omsættes til litteratur?I gennem fire år har hjemløse arbejdet med deres egen historie via litteraturen og nedskrevet deres fortællinger på tre skrive-workshops i 2015, 16 og 19, arrangeret af SAND, De Hjemløses Landsorganisation.Resultatet er blevet til bogen At drømme så stort at det dårligt kan være i min lomme, som nu bliver udgivet på forlaget Antipyrine, der er kendt for at udgive eksperimentel litteratur af høj kvalitet.Teksterne i bogen fortæller om hvordan vi kan blive udstødte og ende i udkanten af samfundet – hvor der alligevel findes en hverdag, og hvor nye familier og venskaber dannes på trods.De deltagende har i de fleste tilfælde brugt den amerikanske forfatter Joe Brainards universelle værk I Remember (1970) som forlæg, en skrivenøgle som er evig aktuel og benyttes på skriveworkshops hver dag, verden rundt.
65 fortællinger om den vigtigste lovgivning i nyere tid - levende fortalt af TV2's tidligere politiske redaktør Kaare R. Skou. "Et velreachet og indsigtsfuldt værk... fortæller, hvordan vi blev den nation vi er i dag." **** Jyllands-Posten "Kaare R. Skou er et levende leksikon... drevet af fast overbevisning om, at politik nytter noget." **** Politiken "Kan varmt anbefales til alle, der ønsker at blive klogere på dansk politisk historie." Information "Velfortjente historier om den moderne Danmarkshistorie... Skou kan tydeligvis lide at fortælle, man kan næsten høre hans sirlige TV-diktion, mens man læser hans beretninger." Weekendavisen Politik der forandrede Danmark er 65 fortællinger om den mest betydningsfulde lovgivning i demokratiets tid. Meget af Folketingets politik bliver aldrig til andet end krusninger på samfundets overflade, men enkelte beslutninger bliver stående generation efter generation. Bogen er fortællingerne om beslutninger, der satte sig spor i eftertiden og politikerne bag dem, som langt fra altid er de politikere, der er gået over i historien som de store. De er politikerne i lovgivningens maskinrum. Gennem de 65 fortællinger møder vi de overvejelser, de gjorde sig, følger de kampe, de kæmpede og får at vide, hvor skillelinjerne gik. I den betydende lovgivning gik de ofte helt andre steder, end vi i dag forestiller os, når vi møder den politik, der forandrede Danmark. Værnepligten • Grundloven • Næringsloven • Jernbaneloven • Valgmenighedsloven • Gymnasieloven • Fabriksloven • Den Skandinaviske Møntunion • Gendarmeriloven • Margarineloven • Arbejdsmarkedets Grundlov • Parlamentarismen • Indkomstskatten • Skoleloven 1903 • Loven om menighedsråd • Navneloven • Prygleloven • Dagpengeloven • Den første afgiftsbuket • Augustloven 1914 • Kvindernes valgret • Retsplejereformen • Naturfredningsloven • Jordlovene 1919 • Medhjælperloven • Tugthusloven • Straffeloven • Socialreformen 1933 • Racehygiejnen • Ferieloven • Kommunistloven • Retsopgøret 1945 • FN • Marshall-hjælpen • Retskrivningsreformen • NATO • Folkepensionen • Folkeskolereformen 1958 • U-landshjælpen • Helhedsløsningen • Indvandrerstoppet • Momsen • Personregisterloven • Styrelsesloven • SU • Kildeskatten • Sygesikringen • EF • Miljøreformen • Bistandsloven • Efterlønnen • Udlændingeloven • Kartoffelkuren • Det Indre Marked • Storebæltsforbindelsen • TV 2 • Det Nationale Kompromis • Menneskerettighederne • Arbejdsmarkedsreformen • Tvindloven • Antiterrorloven • Irakkrigen • Arvefølgeloven • Indvandrerprøven • FinanspagtenKaare R. Skou (f. 1947) er uddannet journalist fra Danmarks Journalisthøjskole og har arbejdet med politisk journalistik på Christiansborg i 30 år først for Radioavisen og siden for TV 2. Han er forfatter til en række bøger om politik, blandt andet Demokratiets Danmarkshistorie (1999), det politiske leksikon Dansk Politik A-Å (2005) og den store fortælling om det danske demokrati fra grevinde Danner til Anders Fogh, Land at Lede (2008). Han er en efterspurgt foredragsholder og blev i 2012 hædret med Carsten Nielsen Legatet for sin politiske journalistik og sin indsats i Pressenævnet.
Artikler om politik, kultur, kirke, indvandring, sprog og andre aktuelle emner set fra et nationalt dansk synspunkt. En opfordring til nytænkning på højrefløjen og et farvel til al partipolitik.
Natfolden er skrevet på Christiansborg, på skyggesiden af tv-kameraet. Den er et fiktionaliseret portræt af borgen og menneskene der. Natfolden omhandler politik, journalistik, magt og afmagt - hvordan nærhed til magten påvirker sprog og mennesker. Knud Brix er Ansvarshavende chefredaktør, Ekstra Bladet og Natfolden er hans debut.
Kajs GRØNLANDSKRØNIKE fortæller de sidste 65 års grønlandshistorie, fra koloni til Selvstyre, som den ser ud med grønlandske øjne. Kaj Kleist (f. 1943), hovedpersonen i denne bog, er født ind i den grønlandske elite og er med sin livslange placering i midten af grønlandsk politik – bl.a. som mangeårig øverste embedsmand i Grønlands Hjemmestyre – en unik nøgle til forståelsen af Grønlands politiske udvikling. Bogen giver et sjældent kig ind i maskinrummet i grønlandsk politik før og nu, hvor der kæmpes med druk og kammerateri, men først og fremmest kæmpes for et stærkt og økonomisk levedygtigt Grønland. En kamp, der rummer alle de udfordringer med sproglig og kulturel identitet og magtmisbrug, der kendetegner de fleste unge nationers vej mod selvstændighed Kajs GRØNLANDSKRØNIKE er ikke en traditionel erindringsbog, men en moderne historiebog skrevet til dem, der vil forstå Grønland i dag og i fremtiden. Susanne Christiansen (f. 1949) er uddannet historiker og journalist i DR siden 1995, hvor hun har beskæftiget sig indgående med Grønland – særligt i radioen. I 2005 modtog hun Folketingets Grønlandsstipendie. Kajs grønlandskrønike er hendes bogdebut.
Preben Wilhjelms pamflet-bestseller KRISEN OG DEN UDEBLEVNE SYSTEMKRITIK er udsolgt. Til gengæld kan man nu læse denne udvidede version, som bygger på forfatterens mange foredrag i kølvandet på krisen, krydret med hans selvoplevede detaljer og anekdoter fra et langt liv som politiker og engageret debattør – med den indstilling, at ‘selv om det er alvorlige spørgsmål, behøver det jo ikke at gøres kedeligt'. Udgivelsen er desuden en markering af forfatterens 80 års fødselsdag den 30. januar 2015, bogens udgivelsesdato.
Hvornår blev Danmark reelt et demokrati, og hvordan? Tim Knudsen viser i denne bog, at det næppe var med Grundloven af 1849. Først i 1915 kan man hævde, at demokratiet - også kaldet folkestyret - stort set var færdigudviklet i Danmark, men ikke før omkring 1945 var tilslutningen til parlamentarisk demokrati på det nærmeste fuldstændig. Indtil da var dele af samfundets elite meget skeptiske over for folkestyret. Elementerne i dansk folkestyre er blevet udviklet over en meget lang periode, og dagens danske demokrati er på mange områder præget af strukturer, som rækker flere hundrede år tilbage. Bogen fremdrager både de forhold, der har været gunstige for Danmarks demokratisering, og forhold, der har gjort, at demokratiseringen har haft det sværere, end vi sædvanligvis vil være ved. Fra enevælde til folkestyre er en ny udgave af bogen ´Da demokrati blev til folkestyre´. Bogen handler om dansk demokratihistorie indtil 1973. Efter gennemførelsen af en ny kommunalreform, Danmarks tilslutning til EF og chokvalget i 1973 begyndte en ny epoke. Perioden herefter beskrives i bogen Fra folkestyre til markedsdemokrati.
Fra Borgens midte, fra rød til blå og hele vejen til Bruxelles er næsten alle enige om Danmarks fremtid. Også selv om de ved, det ender galt.Over halvdelen af befolkningen lever i dag af velfærdsstaten. Enten er de medarbejdere, eller også modtager de en offentlig ydelse. Og i velfærdsstaten er det aldrig godt nok. For efter hver kur kommer en ny lidelse i de utilpasses rige. Men sandheden er – argumenterer Henrik Dahl – at velfærdsideologien producerer ulighed og ufrihed til det danske folk. Vi er kommet til at leve i en lukningstruet klientstat med tre klasser: en underklasse af mennesker på passiv forsørgelse, stadigt fattigere i ånden og koblet af fællesskabet; en svindende klasse af privatansatte, der holder forretningen Danmark i gang; og en voksende og vellønnet klasse af vogtere over velfærdsstaten, hvis fremmeste mission er at fastholde os i overbevisningen om, at livet ikke kan lade sig gøre uden mere … velfærd.HENRIK DAHL har skrevet en kort, karsk og kritisk debatbog om det, som (næsten) ingen danske politikere tør diskutere. Allermindst dem, der drømmer om en plads ved voksenbordet.
Lars Henriksen og Chantal Al Arab fortæller fra BØSSERNES DANMARKSHISTORIE 1900-2020:Om pionerer, provokatører og politiefterforskning. Om karavaner, kærlighed og camp. Om ligestilling, lovgivning og loyalitet. Om fejring, frihed og fisseletter. Om danseforbud, drags og døden som dagligdag. Om hemmeligheder, håb og homofobi. Om sømænd, sex og sammenhold. Om ekstase, ensomhed og eksperimenter. Om før, nu og fremtiden.Lars Henriksen (f. 1970) forperson for Copenhagen Pride, lærer, operasanger og forhenværende landmand.Chantal Al Arab er hele Danmarks nyligt fraskilte 43-årige, der af og til optræder i skikkelse af historikeren Anders Larsen (f. 1984).
På råbeafstand af marxismen analyserer et teorihistorisk forløb fra sidst i 1960’erne og frem til i dag inden for vestlig filosofi, politisk tænkning og kulturstudier. Et forløb kendetegnet ved en afsked med marxismen og med det revolutionære projekt, marxismen kan siges at være udtryk for. En opgivelse af en kritik af kapitalismen. Et forløb, hvor en vigtig selvkritik – den nødvendige analyse af klassekampens genkomst, forvandling og omslag i den anden halvdel af 1960’erne og begyndelsen af 1970’erne – hurtigt afløses af en opgivelse af det revolutionære projekt. Bevægelsen fra revolutionær selvkritik til opgivelse af marxismen og afsked med en analyse af kapitalismen er anliggendet for bogens tekster. Det er et forløb, der går fra revolutionært opbrud og den nødvendige udvidelse af marxismens historiske analyse til afsked med en sammenhængende systemkritik til fordel for en overdreven tiltro til økonomiens selvstyre.Bogen er tænkt som et bidrag til en genaktivering af marxismen og dens kritiske analyse (og afvikling) af det kapitalistiske samfund. At være ‘på råbeafstand af marxismen’ er at forsøge at ryste den fortrolighed, som kapitalismen antog i perioden, efter at den vestlige marxisme selvkritisk så nærmere på den historiske materialismes klassekategorier og historiefilosofi.
"Jeg ved ikke, om det nogensinde vil lykkes os at lave maskerne i velfærdssamfundets net fine nok. Men jeg ved, at jeg i hvert fald ikke helmer i forsøget på det, før nogen bærer mig ud."Pernille Rosenkrantz-Theil
Bernard Samson har et hjem og en familie, kone og barn - og et problem. For hans kone, Fiona, har forladt både hjem og familie og er draget om bag det berygtede - og frygtede - Jerntæppe for at arbejde for KGB. Men det er ikke af egoistiske årsager, at Fiona har forladt hele sit liv derhjemme. Hun er yderst charmerende og ganske velbegavet - og ikke det mindste i tvivl om, hvad hun gør, og hvorfor hun gør det.Serien om efterretningsagenten Bernard Samson foregår i et uropræget politisk miljø årtier efter anden verdenskrig, hvor konflikterne mellem øst og vest stadig ulmer, og forholdet mellem de to politistiske stormagter konstant bliver sat på prøve.Len Deighton (f. 1929) er en britisk forfatter, der især er kendt for sine spionromaner. Han bliver sædvanligvis anset som en af sin tids tre bedste spionromanforfattere (iblandt forfatterne Ian Fleming og John le Carré). Deighton fik sin litterære romandebut med værket "Lynaktion Ipcress" i 1962, og romanen blev senere filmatiseret. Udover sin forfattergerning er Deighton en anerkendt militærhistoriker, kogebogsforfatter og illustrator.
Forfatter Hans Lyngby Jepsens biografi over den tidligere socialdemokratiske leder og statsminister Thorvald Stauning (1873-1942). Bogen går helt tæt på den kontroversielle politiker, hans barndom og ungdom, voksenliv og alderdom. Hans Lyngby Jepsens biografi forsøger at tegne et portræt af mennesket Thorvald Stauning. idden /title /head body center h1 403 Forbidden /h1 /center /body /htmlHans Lyngby Jepsen (1920-2001) var en dansk skønlitterær forfatter. Han blev født på en fattiggård i Aalborg, hvor hans far var forstander, men flyttede fra byen efter studentereksamen for at studere på Polyteknisk Læreanstalt i København. I 1943 debuterede han med en novelle i Politiken. To år efter udkom hans første novellesamling og i 1946 debuterede han som romanforfatter. I perioden 1964-88 boede han på Sicilien. Øen, dens folk og landskaber blev en stor inspirationskilde for forfatteren, der med kærlig humor og den fremmedes distance skildrede dette særegne folkefærd. Efter 1988 boede han henholdsvis i København, på Frederiksberg og i Nordjylland. Hans Lyngby Jepsen bestred indflydelsesrige poster i både Dansk Forfatterforening og Danske Skønlitterære Forfattere, og var i det hele taget en kendt og anerkendt skikkelse i det litterære landskab.
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.