Gør som tusindvis af andre bogelskere
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.Du kan altid afmelde dig igen.
Løbbinding er en gammel teknik, der kendes under forskellige former rundt om på kloden. Forfatteren har gennem omfattende studier af teknikken, der i Danmark også kendes som halmbinding, afdækket tre hovedformer. Det gælder lukket løb, åbent løb og Tybrind-bindingen. I denne bog fortælles historien og de enkelte teknikker gennemgås, så alle kan lære at løbbinde deres egne projekter. Bogens modeller omfatter bl.a. kurve, net, skåle og krukker.
I år 1003 stævner jarl Arnulf Ulveblod på hævntogt med Svend Tveskæg. Den engelske kong Æthelred har beordret alle danere i England dræbt, og overfaldet skal gengældes blodigt. En vældig flåde samles, og Arnulfs kampbrødre fra Jomsborg deltager tillige med norske og svenske krigere.Forbund og troskab spændes hårdt i de heftige begivenheder, og Arnulf får brug for al sin erfaring, da ansvaret vokser. Det er ikke let at holde fodfæstet som jarl og fosterfar for kong Svends unge sønner. Når det største skal forsvares!Danehævnen er niende og sidste bind i Arnulf sagaen
I begyndelsen af 1000-tallet udspilledes voldsomme magtkampe om herredømmet over landene langs Nordsøen. Æthelred, angelsaksernes konge, var herre over England, der var rigt på guld og sølv, men også ustabilt og fuldt af egenrådige stormænd. Fra Danmark forsøgte den unge Knud den Store at erobre England og satte hele sin fremtid ind i forsøget. I midten stod den ambitiøse norske vikingekonge Olav Haraldsson, en mand med egen agenda, som så det som sit kald at samle Norge i eet rige – og som efter sin død blev helgenkåret og i dag er kendt som Olav den Hellige.Historiker Tore Skeie har skrevet en medrivende fortælling om den turbulente tid, hvor vikingetiden nærmede sig sin afslutning. Krigsherrerne sloges, allierede byttede sig og store sølvskatte skiftede hænder, mens vold og ødelæggelser bredte sig. Samtidig fik kristendommen fodfæste i de nordiske lande.
Vikinger – vi danskere bliver aldrig færdige med dem. Alle dele af deres liv virker i dag eksotisk og spændende, og ingen del af vikingernes liv er mere spændende end emnet for denne bog: vikingernes største slag.Vikingetiden (ca. år 750 til ca. år 1100) var en ekspansiv og innovativ epoke i de nordiske landes historie. Handel, plyndring, krigsførelse og bosættelser førte vikingerne til alle hjørner af Europa og også endnu længere væk. Vikingernes samfund var yderst militariseret, og der var ikke forskel på krigere og civile, samfundets ledere var dets militære ledere. Alle frie mænd måtte og havde ret til at bære våben, og det var nødvendigt at kunne bruge dem. At dø i kamp var et naturligt endeligt for enhver våbenfør mand dengang.I den voldsomt populære, norske forfatter Kim Hjardars femte historiske bog om vikingerne får vi hele historien om vikingernes største slag i et smukt illustreret bind. Bogen er Kim Hjardars femte bog om vikinger på Turbine og efterfølger dermed titlerne Vikinger i krig, Vikingernes liv og færden, Vikinger – kort fortalt og Havets herskere.
Hvorfra stammer Gorm den Gamle? Og Thyra Danebod?Hvorfor blev trelleborgene bygget?Vikingetidens konger er den første samlede fremstilling af vikingernes slægtshistorie. Vikingekongernes kronologi og slægtsforhold tager her afsæt i samtidens litterære tekster, hvor familieforholdene beskrives.Vikingetidens konger er et historisk opdateret værk om kongemagten i vikingetid. For første gang er vikingernes slægtshistorie sat i system. Den sønderjyske greve, Alfdeni, underkastede sig i år 807 kejser Karl den Store af Frankerriget. Denne hændelse bygger bro til de frisiske kongeslægter og deres påvirkning af handelen og bosættelserne på den jyske halvø. Fortællingen om de frisiske kongeslægter løfter sløret for et tidligt jysk rige og er med til at sætte Jylland i karakter.Vikingernes slægthistorie sammenholdes af en levende indføring i vikingetidens handelspladser fra deres tidligste opståen til seneste virke omkring år 1000.
Det var farligt at være dansk konge i vikingetid og højmiddelalder. I en periode på 300 år blev der dræbt ikke mindre end otte konger, en svoger til kongen og et par brødre. Fortællingerne om disse kongemord omhandler nogle af de mest dramatiske begivenheder i dansk historie. Begivenheder, hvor vold og drab blev de afgørende politiske midler.Kongemordet som politisk redskab tog man med sig fra vikingetiden. Omstændighederne omkring kongemordene viser, hvordan middelalderen fungerede socialt, politisk og religiøst. Især fyldte religionen, kristendommen, meget. Den var del af alt, hvad man foretog sig, gennemsyrede samfundet fra konge til smed.I dag ser vi oftest politiske pressionsmidler som resultatet af meget jordiske processer og behov, men i middelalderen spillede religion en langt større rolle. Svendrups bog er med til at sætte denne forskel i perspektiv.
Anmelderrost engelsk bestseller om et underbelyst kapitel af vikingernes historie. I 2017 faldt bioarkæolog dr. Cat Jarman over en lille orange perle, som var blevet fundet i en vikingegrav i England. Hendes undersøgelser af dens oprindelse har kastet nyt lys over vikingerne - over de mange skandinaviske togter østpå og en global slavehandel, der bevægede sig mellem Silkevejen og middelalderens Storbritannien.Flodernes konger er en medrivende historie om vikingerne og de metoder, vi bruger til at forstå dem. Ved at følge sporene efter denne lille perle rejser vi tilbage til Bagdad og Indien i 700-tallet, og vi får ny viden om vikingernes mytologiske rejser og en overraskende global middelalderverden.Kåret som årets historiebog 2021 af The Times.
Følg med Rane og Gunhild tilbage til vikingetiden, og mød de mystiske skygger fra fortiden, der gemmer sig i isen i hidtil ukendte egne af Grønland.Netop hjemvendt fra en utilsigtet tidsrejse til middelalderen har 14-årige Rane fået mere med sig tilbage til nutiden, end han havde regnet med, nemlig kongedatteren Gunhild. En uhyggelig hændelse i den magiske dimension mellem tiderne forhindrede hendes færd tilbage til år 1150, og nu står hun pludselig på Nationalmuseet sammen med Rane og hans mor. Hvad værre er: Der er stadig rod i tiden, for to smukke amuletter er forsvundet fra museets nye vikingeudstilling, og noget tyder på, at det har at gøre med hændelsen i den magiske dimension.Hvis Gunhild skal kunne vende tilbage til sin egen tid, bliver hun og Rane nødt til sammen at drage på endnu en farefuld rejse i tid og rum. Den fører dem ikke bare tilbage til vikingetiden, men også sammen med en af de største opdagelsesrejsende dengang, kvinden Gudrid, der trods sin kristne tro var i stand til at synge ånderne til sig. Selvom de færreste kender hendes navn i dag, var hun for tusind år siden med til at lave nye bosættelser på Grønland og endda opdage helt nye kyster, som ingen anden vesterlænding havde betrådt før.Men en mystisk kraft trækker i trådene, og Rane og Gunhild kan ikke længere være sikre på historiens udfald. Hvis de skal løse gåden, må de rejse langt ind over Grønlands uendelige vidder af is for dér at møde skyggerne fra en helt anden verden.
Torsten og hans familie flygter vestpå for at undslippe hævnen fra Olav Tryggvasons mænd efter slaget ved Svolder. Han er blevet høvding for en gruppe jomsvikinger og leder efter de sagnomspundne lærkeskove på den anden side af havet. Nu vil han blive rig ved at bygge skibe og dermed skabe en fremtid for sig selv og sin familie.Men Torsten, krigeren som engang var slave, skal igen kæmpe for livet og for at genforene sin familie.I Vinland får vi et unikt indblik i Nordamerikas første nybyggeres liv og i den konflikt, som udviklede sig mellem dem og de mægtige indianske stammesamfund. Dette er anden bog i Jomsviking-serien, men bogen kan læses som en fritstående fortælling. Den første bog i serien, Jomsviking, blev en bestseller i Norge med et oplagstal på 40.000 eksemplarer og er efterfølgende solgt til udgivelse i otte lande.
Vølvens Spådom har til alle tider fascineret, inspireret og draget. Grundtvig skrev, at han ikke ville bytte dette ene digt bort for 10 Illiader og 10 Odyseer. Suzanne Brøgger har kaldt digtet for "Nordens svar på Johannes' Åbenbaring". Derfor er Vølvens Spådom blevet oversat og gendigtet utallige gange. Denne antologi består af 26 udgaver af digtet. To på originalsproget - oldislandsk og 24 i oversættelse til hhv. dansk, norsk, svensk og en enkelt til latin. Nogle af udgaverne er forsynet med indledning, noter og anmærkninger, mens andre blot består af en ukommenteret oversættelse.
Hvad vikingerne troede og tænkte, og hvordan de dyrkede deres guder og magter er hovedemnet for denne bog.Vikingetiden og den nordiske mytologi er i de senere år blevet gjort til genstand for en fornyet interesse. Den sætter sig spor i bl.a. vikingeudstillinger, vikingemuseer, vikingecentre mv. Vikingemyten lever, hvad enten det er på fodboldbanen eller det er blandt danske fredsbevarende styrker i en Camp Valhalla i det tidligere Jugoslavien. På Internettet kan man gennem diverse hjemmesider komme i kontakt med en broget skare af ase- og vanedyrkere, der har genoptaget troen på de gamle guder og magter. I en tid, hvor den europæiske integration trænger sig på og rejser spørgsmålet om den nationale identitets skæbne, rykker man sammen om den fællesnordiske hedenske fortid. Vikingers tro og tanke handler om nordisk religion i fortid og nutid. Vikingetiden og det gamle hedenskab udgør en væsentlig del af den fællesnordiske og dermed danske kulturarv, og myterne om aser, vaner og jætter er en vigtig del af den fællesnordiske fortælling.
“Alt bliver i bogen kyndigt og pædagogisk beskrevet med ord og billeder. Stor ros, fordi tekst og illustration smukt og i en usædvanlig grad supplerer hinanden... Bogen kan med udbytte studeres af såvel fagfolk som af blot almindelig interesserede læsere. Dens faglige niveau er højt og i overensstemmelse med de seneste videnskabelige resultater. Endog så sene fund som fra 2015 er inddraget. Desuden fremtræder bogen i det ydre ualmindelig smuk og indbydende. I stort format og med masser af fund-tegninger, historiske skitser, nyttige oversigtskort, smukke fotografier i farver samt gengivelser af national-romantiske kunstværker, malet af russiske kunstnere og med historiske motiver. En ren nydelse at læse eller blot bladre i. ... Den bedste om emnet på bogmarkedet i dag. Bogen kan under alle omstændigheder varmt anbefales til såvel læg som lærd. Den er omhyggeligt forsynet med en nyttig tidstavle, med noter, en omfattende kilde- og litteraturoversigt samt person- og stednavneregister”.Stort format, rigt illustreret (de fleste i farver). Uddrag af anmeldelse af universitetslektor emer. Thomas Petersen på historie-online.dk, 12. oktober 2016. Bragt i Flensborg Avis, 28. november 2016."En ny bog, der udkom for få uger siden, er et fagligt velfunderet og velskrevet overflødighedshorn af viden om skandinaverne i Rusland – eller Rus' som det kaldtes og stadig kaldes af historikere. Bogens titel er Vikingerne ved Ruslands vugge, og den giver en velkomponeret historie om den tid, baseret på såvel de klassiske kilder som den nyeste forskning. En dejlig bog. En lettelse for den, der har brugt mange timer på at studere fremmedsproget litteratur. Den fortæller historien om skandinaverne i Rus'… En fremstilling, som er lykkedes godt, idet bogen trods det høje faglige niveau er nem at læse for alle. Ikke mindst fordi den er gennemillustreret med fotografier, fund fra Det Statslige Historiske Museum i Moskva og Eremitagen i Skt. Petersborg, skitser, kort og tidstavle samt gamle, russiske malerier… Hvis man som arkæolog eller historiker – fritids- eller professionel – eller som lægmand, er historisk interesseret, kan jeg ikke tænke mig en bedre indføring i den tid, hvor skandinaver færdedes i Staraja Ladoga, Gnezdovo og Kiev, og hvor varægergarden sejlede helt til Konstantinopel for at beskytte kejseren. Bogen indeholder en omfangsrig og opdateret litteraturliste med oplisting af både gamle kilder (fx Den første Novgorod krønike og Nestors beretning om de svundne år) og artikler/bøger af nulevende forskere som "Viking" fra Natmus i 2013 mm." Uddrag af anmeldelse af Jan Eskildsen, Independent researcher consultant, editor. https://independent.academia.edu/JanEskildsen
Vikingernes rejser i øst har stået i skyggen af togterne mod vest i vores fælles bevidsthed, selvom forskningen faktisk har beskæftiget sig med emnet i mange år. Takket være indlån af genstande fra museer i blandt andet Ukraine præsenterer Moesgaard Museum en ny fortælling, som forandrer og nuancerer vores forståelse af vikingerne. Bogen Rus – vikinger i øst inviterer læseren på en rejse gennem 250 års skelsættende historie, da vikinger fra Sydskandinavien krydser Østersøen og trænger ind i det østeuropæiske flodnet mod datidens supermagter Det Byzantinske Rige og Abbasidekalifatet ved Det Kaspiske Hav. Sølvfeberen raser over kontinentet og gør handel lukrativ. Andre skandinaver søger rigdom og ære som lejesoldater i verdensbyen Konstantinopel. 'Rusvikinger' bliver en betegnelse for de rejsende på floderne i Østeuropa, et multikulturelt folk, som blander skandinaviske, slaviske, finske og steppenomadiske traditioner, etablerer handelsstationer langs floderne og grundlægger det mægtige Kyiv-Rusrige i det nuværende Ukraine. Et stykke europæisk verdenshistorie.Bogen er udgivet i forbindelse med Moesgaard Museums anmelderroste særudstilling, Rus – vikinger i øst, med bidrag fra internationale vikingetidsforskere, men kan læses som en selvstændig introduktion til emnet. Udgivelsen er redigeret af leder for udstillingsudvikling Pauline Asingh, historiker Kasper H. Andersen og redaktør ved Jysk Arkæologisk Selskab Kristian Jensen.
Guld, glitter, arabiske nætter og Aladdin er noget af det, mange vil associere med Mellemøsten – en fantasiverden af drømme og magi. Andre gange består billedet af krig og ødelæggelse, politisk diktatur og undertrykkelse. Mellemøsten har historisk været præget af en stor diversitet i geografi, befolkning, sprog, religion og kultur. Det gør sig også gældende i dag, selvom de arabiske og muslimske kulturer er de mest udbredte. Så hvad er Mellemøsten egentlig?Med fokus på kulturbegrebet og sat ind i en postkolonial ramme beskæftiger Danmarks kulturmøder med Mellemøsten sig med Danmarks relation til Mellemøsten gennem 1000 år – fra vikingetiden til krigen mod terror – og med forståelse af de forskellige kulturmøder ud fra de perioder, de er foregået i.Desuden forsøger bogen at have et nuanceret og kritisk blik på de til tider statiske fremstillinger af Mellemøsten og dens folkeslag og giver nogle bud på, hvorfor det har været sådan.Bogen er skrevet til historiefaget på ungdomsuddannelserne og kan indgå i tværfagligt samarbejde med dansk, samfundsfag, religion og billedkunst.Iman Hassani er lektor ved Falkonergården Gymnasium & HF-Kursus, hvor hun underviser i historie og engelsk. Derudover er hun beskikket censor for historie ved de danske universiteter.
Vor folkeæt i oldtiden er et af Vilhelm Grønbechs hovedværker, oprindeligt udgivet i fire bind. Denne genudgivelse følger den udvidede to-bindsudgave fra 1955 og indeholder de første to bøger »Lykkemand og niding« og »Midgård og mennesket«. I forsøget på at trænge ind i nordboernes tænkning og kultur dykker Grønbech ned i grundbegreber som fred, ære, lykke, frænde. På sin egen fængslende facon trevler han begreberne op, indtil han når ind til kernen af ordene for til sidst at stå tilbage med essensen i nordboernes kultur og religion.
Den gamle Edda er sammen med Snorres Edda den primære kilde til vor viden om nordisk mytologi og dermed den vigtigste kilde til forståelsen af den religiøse tankegang i det førkristne Norden. Eddaen består af to dele: en afdeling med gudesange og en afdeling med heltesange. Hjorts udgave indeholder samtlige digte fra de to dele og desuden det kryptiske digt Odins Ravnegalder og overgangsdigtet Solsangen, der rummer både hedenske og kristne motiver. Efter gudesangene giver oversætteren en tidstypisk kort forklaring over de mytiske digte.
Bind 1 af "Dråby og omegn" handler om grundlæggende forhold ved Dråbys opståen og udvikling. Herunder om udforskning af virkeligheden bag de gamle myter om sejlads, storhedstid, kirke, borge, kloster samt Ebeltoft. Blandt hertil knyttede emner er bynavnet Dråby og Dråby Sø, Råbæk, Gungesø (Boeslum Sø). Der udvikles en ny teori om havn for snekker (krigsskibe) ved Vibæk ved Ebeltoft i vikingetiden. Adelige og godserne Skærsø hovedgård samt storgården Boeslumgård ved Boeslum omtales i særlige kapitler. De forsvundne storgårde Æbelsøgård og Rane Ladegård ved Elsegårde sættes i forbindelse med Hjelm med Marsk Stig samt Rane Jonsen. På det religiøse område behandles emner som hedenskab, overtro, trolddom, kirken, præster, præstegårde, kirkeejere og kirkebetjente.
Den norsk-islandske skjaldedigtning af Finnur Jónsson er trods sin alder stadig standardværket indenfor tidlig norrøn digtning. Værket består af to afdelinger. Første del (A) indeholder den præcise oldislandske tekst med alle håndskrifter-nes varianter. I anden del (B) er den oldislandske tekst blevet tilrettet og ledsages af en dansk oversættelse/parafrase. Dette er første bind af den tilrettede tekst (B), som dækker perioden 800-1200. Heri har Finnur Jónsson samlet alt, som er bevaret af skjaldedigtning fra dette tidsrum. Denne udgave er en fotografisk gengivelse af førsteudgaven.
Den norsk-islandske skjaldedigtning af Finnur Jónsson er trods sin alder stadig standardværket indenfor tidlig norrøn digtning. Værket består af to afdelinger. Første del (A) indeholder den præcise oldislandske tekst med alle håndskrifter-nes varianter. I anden del (B) er den oldislandske tekst blevet tilrettet og ledsages af en dansk oversættelse/parafrase. Dette er første bind af den tilrettede tekst (B), som dækker perioden 800-1200. Heri har Finnur Jónsson samlet alt, som er bevaret af skjaldedigtning fra dette tidsrum. Denne udgave er en fotografisk gengivelse af førsteudgaven.
Vikingerne er populære som aldrig før, fordi vi genkender os selv i dem. Magt og guld – vikinger i øst fortæller om kulturmødet mellem vikingerne og lokalbefolkningerne i østersøområdet ved den sydbaltiske kyst, Nordtyskland og især den polske kyststrækning. Bogen viser, hvor stor indflydelse disse tidlige østlige forbindelser havde på udviklingen i Skandinavien og på den danske rigsdannelse i slutningen af 900-tallet. Bogens fem kapitler fokuserer på, hvordan kulturvekslingen foregik mellem de slaviske folk i Sydbaltikum, og blandt andet hvordan de havde indflydelse på den danske rigsdannelse under Jellingdynastiet gennem giftermål og handel.Magt og guld – vikinger i øst præsenterer også som den første i bogform den nyfundne tidlige vikingeskat fra Vindelev, der er en af de største guldfund i Danmark nogensinde. Magt og guld – vikinger i øst er lavet i samarbejde med Vejlemuseerne i forbindelse med Vejlemuseernes nye udstilling der åbner 7. april. Bogen er på både dansk og engelsk, således museumsgæster fra udlandet kan have glæde af den.Magt og guld – vikinger i øst er redigeret af Mads Ravn, forskningschef ved Vejlemuseerne og Charlotta Lindblom, museumsinspektør sammesteds.
‘Join the Vikings – The Raid’ contains 16 fascinating accounts of Viking exploits during the early Viking Age. Here you can read about the Viking chieftain Ragnar’s raid on Paris, Björn Ironside’s expedition to the Mediterranean and the Great Heathen Army’s ravaging of England. You can also read about Viking sailmaking and shipbuilding, the construction of Viking fortresses, the impact of migration and how pre-Christian beliefs mixed with the Christian religion. Scientific DNA analysis and research into the development of the written language give us close insight into the Vikings’ everyday life and travels in a world of trade and royal families, weapons and slave-trading, silver coins and gold hoards.The book is written by some of the leading scientists in their respective fields, who share some of the latest research into the Viking Age. It is edited by museum curator and writer Jeanette Varberg and museum curator Peter Pentz, with a preface by Rane Willerslev, museum director.‘Join the Vikings – The Raid’ is published in connection with the exhibition The Raid at the National Museum of Denmark.
Vor folkeæt i oldtiden er et af Vilhelm Grønbechs hovedværker, oprindeligt udgivet i fire bind. Denne genudgivelse følger den udvidede to-bindsudgave fra 1955, og indeholder de sidste to bøger »Hellighed og helligdom« og »Menneskelivet og guderne« samt tillægget »Essay om kultdramaet« og er desuden forsynet med »Excurser og henvisninger« til hele værket. - I dette bind beskæftiger Grønbech sig bl.a. med begreber som gaveskifte, hellighed, rituelle måltider, tempel, blot og guderne.»På mange samtidige og senere læsere har Vor Folkeæt virket som en næsten berusende indførelse i en verden der var blevet dem fremmed, men som Vilhelm Grønbech atter gav dem fællesskab med.«Arild Hvidtfeldt.
Det er som regel de norrøne kilder, der danner grundlaget, når der skrives om førkristen religion i Norden. Men i denne bog tager forfatteren afsæt i selve sproget og undersøger, om vi herigennem - uafhængig af Eddadigtene og Snorres mytologi - kan finde pålidelige spor efter "hedensk gudetro". Ikke mindst gamle former af person- og stednavne spiller en nøglerolle i denne undersøgelse.
De gamle Eddadigte er en kommenteret udgave af Den ældre Edda i to bind. Andet bind indeholder de heroiske digte. Digtene gengives i originalsproget med kommentarer på dansk. Strofe for strofe gennemgår og analyserer Finnur Jónsson den oldislandske tekst. Ud over den sproglige gennemgang af de 18 heltedigte giver forfatteren en række kritiske anmærkninger til de enkelte digte.
De gamle Eddadigte er en kommenteret udgave af Den ældre Edda i to bind. Første bind indeholder de mytologiske digte. Digtene gengives i originalsproget med kommentarer på dansk. Strofe for strofe gennemgår og analyserer Finnur Jónsson den oldislandske tekst. Ud over den sproglige gennemgang af de 18 gudedigte er bogen forsynet med en litteraturhistorisk indledning og en række kritiske anmærkninger til de enkelte digte.
"Ahr … lige en mere … og en til ..." Nej, det er ikke en slikmund, der retfærdiggør et par skumfiduser, men udtryk for en langt stærkere trang, vi alle lider af, nemlig begæret efter serier. Deres cliffhangere, fortryllende verdener og andre udspekulerede tricks har gjort os afhængige af alt fra podcasts til bogføljetoner. Tore Rye Andersen, erklæret serienarkoman ved Aarhus Universitet, har indset, at enhver modstand er nyttesløs over for det 21. århundredes dominerende fortælleform. Måske er det derfor, han blev nødt til at skrive en hel bog om serier i en serie …
Skjoldungen er beretningen om otte danskeres dramatiske togt fra det sydligste Grønland til Nuuk i sommeren 2016. Turen foregår om bord på rekonstruktionen af et vikingeskib, der er bygget af fagfolk i Roskilde, og som har været anvendt af de nordboere, der boede i Grønland frem til 1300-tallet. Det viser sig hurtigt, at besætningen kommer ud for uforudsete vejrforhold, og der lurer mange farer undervejs fra isbjørne til lumske isbjerge og skær. Samtidig kommer sammenholdet under en konstant prøve i den lille træbåd, og konflikterne er uundgåelige under den benhårde rejse. Den ældste om bord er 60 år, mens den yngste blot er en 18-årig gymnasieelev. I løbet af de seks uger fra juni til august bevæger båden Skjoldungen sig langsomt op gennem grønlandske fjorde og skærgårde. Vi tages med til et moderne Grønland med hjælpsomme lokale, kaffemik og affolkede bygder. Og vi dykker med besætningen ned i den grønlandske historie fra Erik den Rødes tid til den amerikanske indflydelse under anden verdenskrig. Historikerne ved, at skibe som Skjoldungen blev brugt i Grønland, og de mange nordbo-ruiner fortæller, at her har eksisteret ret store vikingesamfund. Mens besætningen kæmper for at nå til Nuuk til rette tid, konfronteres de igen og igen med det store spørgsmål: Hvor blev de grønlandske nordboere af?
Bogen handler om den danske kongeslægt i Vikingetiden. Forfatter Peter Lawætz har begået en genalogisk studie, der er båret af to metodiske elementer: Retningsgivende Tronfølgeprincipper og opkaldsregler i kongeslægten. Med dette viser der sig nye sammenhænge, og næsten alle historisk nævnte personer har kunnet indplaceres i slægtsordenen. Målet for denne studie var oprindelig at finde Gorm den Gamles aner. Det er bogens hovedemne, men også hans efterkommere i det 10. og 11. århundrede. Vi er ret sikre på, at hans fader hed Hardeknud, men hvem er så det? Han viser sig at være sønnesøn af Regnar Lodbrog og Kráka, men det kræver en hel del argumentation. Også denne Regnar finder en ny plads i systemet. Bogens forfatter Peter Lawætz (f. 1940) er lic.techn. og dr.scient i faststoffysik. Han har haft en mangeårig karriere ved Danmarks Tekniske Højskole som lektor, institutleder og rektor. Han afsluttede sin professionelle karriere som direktør for Forsvarets Forskningstjeneste 1996-2005. Siden har det drejet sig om slægtsforskning, specielt kongeslægten i oldtid og middelalder.
Den bedste vikingebog siden Røde Orm - en formidabel røverhistorie pakket ind i fakta! I år 937 hærges Britannien endnu engang af daner på plyndringstogt. Ulv er en flabet og hidsig lokal knægt, der bliver taget som træl af danerne og lænket til en årebænk på skibet Havormen, hvor han lærer den gigantiske mand, Ymer, at kende. Selvom Ymer forsøger at få sat skik på Ulv for at forbedre hans chance for overlevelse i selskab af hårde mænd fra Nord, nægter Ulv at acceptere livet som træl for vikinger."1000-årsriget" beretter gennem hovedpersonen, Ulv Palnatoke, den 1000 år gamle og dramatiske historie om Gorm den Mægtige, Knud Gormsøn og Harald Kongesøn - de tre legendariske konger, der i dag er bedre kendt som Gorm den Gamle, Knud Dana-Ast og Harald Blåtand."1000-årsriget" skildrer, hvordan Ulv ad omveje ender i Jylland og hvirvles ind i de benhårde kampe om det, der engang skal blive til Danmark. Gorm Konge skyr ingen midler for at sikre sig herredømmet over danerne... og det kræver Ulvs hjælp.
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.